Nanočástice stříbra a zlata jsou stále více využívány především pro jejich příznivé biologické, optické, katalytické a antibakteriální vlastnosti. Jejich velikost se pohybuje v řádech nanometrů. Díky tomu mohou být všestranně využívány. Tato bakalářské práce zkoumá vliv nanočástic stříbra a zlata na vybrané bakteriální kmeny klasickými mikrobiologickými metodami a získané výsledky porovnává s výsledky získanými ze záznamníku růstu buněk RTS-1C od firmy Biosan. Zároveň zkoumá rozdíl účinku zlatých a stříbrným nanočástic na bakterie.
Anotace v angličtině
Nanoparticles of silver and gold are increasingly used mainly for their favourable biological, optical, catalytic and antibacterial properties. The size of nanoparticles is in nanometer ranges. For that reason, nanoparticles can be used universally. The bachelor thesis examines the influence of silver and gold nanoparticles on selected bacterial strains using classical microbiological methods. The work compares the results of the research with the results obtained from the Biosan RTS-1C cell growth recorder. The practical part simultaneously explores the difference in the effect of gold and silver nanoparticles on bacteria.
Klíčová slova
nanočástice stříbra, nanočástice zlata, příprava, toxicita, použití, bakteriální kmeny
Nanočástice stříbra a zlata jsou stále více využívány především pro jejich příznivé biologické, optické, katalytické a antibakteriální vlastnosti. Jejich velikost se pohybuje v řádech nanometrů. Díky tomu mohou být všestranně využívány. Tato bakalářské práce zkoumá vliv nanočástic stříbra a zlata na vybrané bakteriální kmeny klasickými mikrobiologickými metodami a získané výsledky porovnává s výsledky získanými ze záznamníku růstu buněk RTS-1C od firmy Biosan. Zároveň zkoumá rozdíl účinku zlatých a stříbrným nanočástic na bakterie.
Anotace v angličtině
Nanoparticles of silver and gold are increasingly used mainly for their favourable biological, optical, catalytic and antibacterial properties. The size of nanoparticles is in nanometer ranges. For that reason, nanoparticles can be used universally. The bachelor thesis examines the influence of silver and gold nanoparticles on selected bacterial strains using classical microbiological methods. The work compares the results of the research with the results obtained from the Biosan RTS-1C cell growth recorder. The practical part simultaneously explores the difference in the effect of gold and silver nanoparticles on bacteria.
Klíčová slova
nanočástice stříbra, nanočástice zlata, příprava, toxicita, použití, bakteriální kmeny
Cíle práce:
1) Otestovat účinek nanočástic stříbra a zlata na vybrané bakteriální kmeny klasickými mikrobiologickými metodami
a získané výsledky porovnat s výsledky získanými ze záznamníku růstu buněk RTS-1C od firmy BioSan.
2) Zjistit, zda se získané výsledky výzkumu shodují s informacemi popsanými v literárních zdrojích. Porovnat, zda zvolené testovací metody byly dostačující na to, aby byl vysloven závěr o inhibičních účincích obou testovaných typů nanočástic.
3) Prozkoumat rozdíl účinku stříbrných a zlatých nanočástic na testované bakteriální kmeny.
Teoretická východiska (včetně výstupu z BP):
Nanočástice stříbra jsou stále více využívány především pro jejich příznivé biologické, optické, katalytické
a antibakteriální vlastnosti. Připravují se převážně redukcí rozpustné stříbrné soli a jejich velikost se pohybuje v řádech nanometrů. Cílem bakalářské práce je studium účinků nanočástic stříbra (různá koncentrace a velikost nanočástic) na inhibici vybraných bakteriálních kmenů, které bude testováno klasickými kvalitativními a kvantitativními mikrobiologickými metodami a zároveň bude vliv nanočástic studován pomocí záznamníku růstu buněk v reálném čase RTS-1C od firmy BioSan. Teoretická část bude věnována přípravě, vlastnostem, velikosti a antibakteriálním účinkům nanočástic stříbra (zlata). V teoretické části budou shrnuty nejnovější poznatky o účincích a aplikaci výše uvedených nanočástic (informace budou primárně čerpány z vědeckých článků ze Science Direct). V praktické části budou získané výsledky shrnuty, okomentovány a zhodnoceny. Bude porovnán i účinek stříbrných a zlatých nanočástic.
Výzkumné otázky:
1) Shodují se získané laboratorní výsledky s výsledky z literárních zdrojů?
2) Projevil se rozdíl účinku stříbrných a zlatých nanočástic na testované bakteriální kmeny? Pokud ano, jaké faktory se zde projevily?
3) Byly zvolené testovací metody dostačující na to, aby byl vysloven závěr o inhibičních účincích obou testovaných typů nanočástic?
4) Jaký byl účinek nanočástic stříbra a zlata na vybrané bakteriální kmeny?
Metoda:
Kvalitativní
Technika práce, vyhodnocení dat:
Kvalitativní a kvantitativní mikrobiologické metody (AATCC Test Method: 100-2004 - Antibacterial Finishes on Textile Materials: Assessment of, AATCC Test Method: 147-2004 - Antibacterial Activity Assessment of Textile materials: Parallel Streak Method), spektrofotometrická metoda.
Místo a čas realizace výzkumu:
Fakulta zdravotnických studií Technické univerzity v Liberci, říjen 2016 - leden 2017.
Vzorek:
Vybrané spektrum bakteriálních kmenů, stříbrné a zlaté nanočástice.
Zásady pro vypracování
Cíle práce:
1) Otestovat účinek nanočástic stříbra a zlata na vybrané bakteriální kmeny klasickými mikrobiologickými metodami
a získané výsledky porovnat s výsledky získanými ze záznamníku růstu buněk RTS-1C od firmy BioSan.
2) Zjistit, zda se získané výsledky výzkumu shodují s informacemi popsanými v literárních zdrojích. Porovnat, zda zvolené testovací metody byly dostačující na to, aby byl vysloven závěr o inhibičních účincích obou testovaných typů nanočástic.
3) Prozkoumat rozdíl účinku stříbrných a zlatých nanočástic na testované bakteriální kmeny.
Teoretická východiska (včetně výstupu z BP):
Nanočástice stříbra jsou stále více využívány především pro jejich příznivé biologické, optické, katalytické
a antibakteriální vlastnosti. Připravují se převážně redukcí rozpustné stříbrné soli a jejich velikost se pohybuje v řádech nanometrů. Cílem bakalářské práce je studium účinků nanočástic stříbra (různá koncentrace a velikost nanočástic) na inhibici vybraných bakteriálních kmenů, které bude testováno klasickými kvalitativními a kvantitativními mikrobiologickými metodami a zároveň bude vliv nanočástic studován pomocí záznamníku růstu buněk v reálném čase RTS-1C od firmy BioSan. Teoretická část bude věnována přípravě, vlastnostem, velikosti a antibakteriálním účinkům nanočástic stříbra (zlata). V teoretické části budou shrnuty nejnovější poznatky o účincích a aplikaci výše uvedených nanočástic (informace budou primárně čerpány z vědeckých článků ze Science Direct). V praktické části budou získané výsledky shrnuty, okomentovány a zhodnoceny. Bude porovnán i účinek stříbrných a zlatých nanočástic.
Výzkumné otázky:
1) Shodují se získané laboratorní výsledky s výsledky z literárních zdrojů?
2) Projevil se rozdíl účinku stříbrných a zlatých nanočástic na testované bakteriální kmeny? Pokud ano, jaké faktory se zde projevily?
3) Byly zvolené testovací metody dostačující na to, aby byl vysloven závěr o inhibičních účincích obou testovaných typů nanočástic?
4) Jaký byl účinek nanočástic stříbra a zlata na vybrané bakteriální kmeny?
Metoda:
Kvalitativní
Technika práce, vyhodnocení dat:
Kvalitativní a kvantitativní mikrobiologické metody (AATCC Test Method: 100-2004 - Antibacterial Finishes on Textile Materials: Assessment of, AATCC Test Method: 147-2004 - Antibacterial Activity Assessment of Textile materials: Parallel Streak Method), spektrofotometrická metoda.
Místo a čas realizace výzkumu:
Fakulta zdravotnických studií Technické univerzity v Liberci, říjen 2016 - leden 2017.
Vzorek:
Vybrané spektrum bakteriálních kmenů, stříbrné a zlaté nanočástice.
Seznam doporučené literatury
1) ARORA, S. et al. Interactions of silver nanoparticles with primary mouse fibroblasts and liver cells. Toxicology and Applied Pharmacology. 2009, 236(3), 310-318. ISSN 0041-008X.
2) FILIPOVÁ, Zuzana et al. Rizika nanomateriálů. Olomouc: Univerzita Palackého, 2012. ISBN 978-80-244-3201-4.
3) GAO, W. et al. Effect of gold nanoparticles on glutathione depletion-induced hydrogen peroxide generation and apoptosis in HL7702 cells. Toxicology Letters. 2011, 205(1), 86-95. ISSN 0378-4274.
4) GREULICH, C. et al. Uptake and intracellular distribution of silver nanoparticles in human mesenchymal stem cells. Acta Biomaterialia. 2011, 7(1), 347-354. ISSN 1742-7061.
5) CHALOUPKA, Karla et al. Nanosilver as a new generation of nanoproduct in biomedical applications. Trends in Biotechnology. 2010, 28(11), 580-588. ISSN 0167-7799.
6) CHEN, Jing et al. Microwave-assisted green synthesis of silver nanoparticles by carboxymethyl cellulose sodium and silver nitrate. Materials Chemistry and Physics. 2008, 108(2-3), 421-424. ISSN 0254-0584.
7) CHRISTENSEN, Frans et al. Nano-silver feasibility and challenges for human health risk assessment based on open literature. Nanotoxicology. 2010, 4(3), 284-295. ISSN 1743-5404.
8) LANKVELD, D.P. et al. The kinetics of the tissue distribution of silver nanoparticles of different sizes. Biomaterials. 2010, 31(32), 8350-8361. ISSN 0142-9612.
9) NGUYEN, D.T. et al. Controlled synthesis and biomolecular probe application of gold nanoparticles. Micron. 2011, 42(3), 207-227. ISSN 0968-4328.
10) VERMA, Shalini et al. Nanomaterials for regenerative medicine. Nanomedicine. 2011, 6(1), 157-158. ISSN 1748-6963.
Seznam doporučené literatury
1) ARORA, S. et al. Interactions of silver nanoparticles with primary mouse fibroblasts and liver cells. Toxicology and Applied Pharmacology. 2009, 236(3), 310-318. ISSN 0041-008X.
2) FILIPOVÁ, Zuzana et al. Rizika nanomateriálů. Olomouc: Univerzita Palackého, 2012. ISBN 978-80-244-3201-4.
3) GAO, W. et al. Effect of gold nanoparticles on glutathione depletion-induced hydrogen peroxide generation and apoptosis in HL7702 cells. Toxicology Letters. 2011, 205(1), 86-95. ISSN 0378-4274.
4) GREULICH, C. et al. Uptake and intracellular distribution of silver nanoparticles in human mesenchymal stem cells. Acta Biomaterialia. 2011, 7(1), 347-354. ISSN 1742-7061.
5) CHALOUPKA, Karla et al. Nanosilver as a new generation of nanoproduct in biomedical applications. Trends in Biotechnology. 2010, 28(11), 580-588. ISSN 0167-7799.
6) CHEN, Jing et al. Microwave-assisted green synthesis of silver nanoparticles by carboxymethyl cellulose sodium and silver nitrate. Materials Chemistry and Physics. 2008, 108(2-3), 421-424. ISSN 0254-0584.
7) CHRISTENSEN, Frans et al. Nano-silver feasibility and challenges for human health risk assessment based on open literature. Nanotoxicology. 2010, 4(3), 284-295. ISSN 1743-5404.
8) LANKVELD, D.P. et al. The kinetics of the tissue distribution of silver nanoparticles of different sizes. Biomaterials. 2010, 31(32), 8350-8361. ISSN 0142-9612.
9) NGUYEN, D.T. et al. Controlled synthesis and biomolecular probe application of gold nanoparticles. Micron. 2011, 42(3), 207-227. ISSN 0968-4328.
10) VERMA, Shalini et al. Nanomaterials for regenerative medicine. Nanomedicine. 2011, 6(1), 157-158. ISSN 1748-6963.
Přílohy volně vložené
1 CD
Přílohy vázané v práci
ilustrace, grafy
Převzato z knihovny
Ne
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
Průběh obhajoby je zveřejněn pouze přihlášenému uživateli.